Ministarstvo kulture i medija formiraće komisiju koja treba da pronađe najbolji model kako da Akt o slobodi medija i Digital services act, koji su nedavno usvojeni u Evropskom parlamentu, inkorporira u crnogorski zakonodavni sistem, poručio je direktor Direktorata za medije u Ministarstvu kulture Neđeljko Rudović ističući da mediji moraju spremno dočekati članstvu Crne Gore u Evropsku uniju (EU).
Evropski parlament je 14. marta, sa 464 glasa za i 92 protiv usvojio Akt o slobodi medija čiji je cilj jačanje transparentnosti u tom sektoru i slobode novinara u njihovom radu. Aktom, koji je stupio na snagu 7. maja, uspostavljen je novi skup pravila za zaštitu pluralizma i nezavisnosti medija u EU. Uredba uključuje, između ostalog, mjere zaštite od političkog miješanja u uređivačke odluke i od nadzora. Fokus se stavlja na nezavisnost i stabilno finansiranje javnih medija, kao i na transparentnost medijskog vlasništva i raspodjele državnog oglašavanja.
Rudović je za novi broj Eurokaza ocijenio da je sloboda medija u Crnoj Gori poboljšana je, ali da treba stvoriti klimu u kojoj se ne tolerišu pritisci, prijetnje, omalovažavanje, a posebno ne napadi na novinare. Rudović je dodao da mediji u moraju biti nezavisni, a novinari zaštićeni od bilo kakvih uticaja i napada.
“Veoma je važno da Crna Gora posebno u oblasti zaštite medija ide u korak sa evropskim zakonodavstvom. Evropski akt o slobodi medija je značajan dokument kojim se na dodatni način jača nezavinosti medija i zaštita novinara od svih uticaja i napada. Posebno je to važno za nas u Crnoj Gori gdje imamo neriješen slučaj ubistva glavnog i odgovornog urednika Dana Duška Jovanovića. Osim toga izuzetno je bitno osigurati i nezavisno i stabilno finansiranje medija”, ocijenio je Rudović.
On je podsjetio da Ministarstvi kulture preko Fond za podsticanje pluralizma i raznovrsnosti medija finansira rad crnogorskih medija.
“Za prošlu godinu iz Fonda je za razvoj medija isplaćeno skoro 980 hiljada EUR. Od toga je komercijalnim i neprofitnim elektronskim medijima opredijeljeno 538,8 hiljada EUR dok je za finansiranje ukupno 54 projekta koje će realizovati dnevni i nedeljni štampani mediji i internetske publikacije kao i 3 za finansiranje različitih mehanizama samoregulacije Ministarstvo kulture i medija opredijelilo 440. hiljada EUR. Od sledeće godine Fond za medijski pluralizam povećan je sa 0,09% na 0,20% i dodate su nove teme od javnog interesa na osnovu kojih se mogu dodjeljivati sredstva iz Fonda”, naveo je Rudović.
On je najavio da će Ministarstvo kulture formirati komisiju koja bi trebalo da pronađe najbolji model kako Evropski akt o slobodi medija inkorporirati u naš zakonodavni okvir.
“Za nas je to veoma važno i zato ćemo formirati Komisiju koja će sagledati sve okolnosti kako bi ovaj akt bio dio crnogorskog zakonodastva da, ne samo formalno, nego i u praksi, crnogorski mediji budu spremni kada Crna Gora postane članica EU”, poručio je Rudović.
Predsjednik Sindikata medija, Radomir Kračković, smatra da usvajanje Evropskog akta o slobodi medija predstavlja važan korak ka jačanju nezavisnosti, prvenstveno novinara ali i samih medija, pogotovo javnih, i sprečavanju nedozvoljenih uticaja na njihov rad.
“Ovaj dokument treba da obezbijedi istinsku slobodu novinarima u njihovom izvjestavanju i da snažan impuls daljem razvoju istraživačkog novinarstva. Veoma je važno i sto će ovaj akt omoguciti jaču zaštitu novinarskih izvora a nadam se i fer uslove na medijskom tržištu. Sve su ovo razlozi zbog kojih bi i Crna Gora trebalo da sto prije inkorporira ovaj akt u svoje zakonodavstvo. Jacanje novinarske i urednicke nezavisnosti je ključno za veći stepen slobode medija u Crnoj Gori jer smo svjedoci da su brojni mediji pod odredjenim politickim uticajima”, rekao je Kračković.
On je kazao da je zaštita novinara i njihovih izvora od špijuniranja takođe veoma važna ako se žele minimalni uslovi za normalan rad.
“Obezbjeđivanje dugoročne finansijske nezavisnosti Javnog servisa je važno zbog same RTCG ali i zbog sprečavanja nelojalne konkurencije na štetu drugih medija. Maksimalno treba podržati i obezbjeđivanje transparentnosti vlasništva nad medijima jer se onda dobija bolja slika o motivima određenih medija prilikom izvještavanja. Sve u svemu, novinarstvo se u cijelom svijetu pa i kod nas, suočava sa brojnim izazovima i ovakvi dokumenti treba da budu u potpunosti implementirani da bi se ti izazovi lakše savladali”, poručio je Kračković.
Autor: Milan ŽUGIĆ, Agencija MINA